Загальні принципи в класичному міжнародному праві: від Вестфальського миру до ООН - Задорожна, Світлана; Кирилюк, Наталя; Маник, Альона (Юридичний науковий електронний журнал, 2020)
Класичний період в історії міжнародного права пов’язують із закінченням Тридцятилітньої війни у Європі та першою масштабною спробою встановити європейський правопорядок та, як показала історія, ще закладенням підґрунтя для універсального правопорядку завдяки принципам, що були закладені Вестфальським конгресом 1648 року. Актом установлюються принципи, як загального міжнародного права, так і галузеві принципи які становили єдиний правопорядок для Європи та в майбутньому отримають своє подальше утвердження в міжнародно-правових документах універсального характеру. Наступним кроком в утвердженні універсальних принципів міжнародного права стало прийняття європейськими країнами Головного акта Віденського конгресу 1814-1815 рр. як документа, що у єдиному міжнародно-правовому форматі встановлює точний зміст і чітко формулює вже чинні принципи міжнародного права, а також установлює нові принципи з урахуванням науково-технічного прогресу та актуальних проблем того часу. Загальна характеристика документа дозволяє нам визнати його фундаментальними принципами – суверенітету та вільного волевиявлення учасників угоди, поваги прав та інтересів народів. Перша світова війна підтвердила необхідність подальшого пошуку механізмів і засобів мирного співіснування, розвитку європейської та світової цивілізації загалом. Ліга Націй стала ще одним кроком у прогресивному розвитку міжнародного права між двома світовими війнами, в основу якого перш за все покладаються принципи мирного співіснування та безпеки, гарантуванням політичної незалежності та територіальної цілісності для усіх держав світу. Завершальним у становленні універсального міжнародного права є створення та діяльність Організації Об’єднаних націй (ООН), розширення міжнародного права, збільшення кількості міжнародних організацій регіонального та універсального характеру (їх правотворча та правозастосовна практика), поява більшої кількості міжнародних установ та їх практики застосування принципів міжнародного права, зростання ролі норм soft law, і, як наслідок, глобалізація та фрагментація міжнародного права. Особливу роль у процесах щодо формування та закріплення принципів jus cogens та зобов’язань erga omnes, які ними закріплюються, належить універсальним міжнародним організаціям.
Keywords: принцип міжнародного права, Вестфальський мирний договір 1648 року, ООН, Ліга Націй, принцип сумлінного виконання зобов’язань, принцип заборони застосування сили, принцип суверенної рівності держав, принцип поваги прав людини